Rajok ellenőrzése, idős anyák cseréje: Amire nyáron is ügyeljenek a bioméhészek
Bár most a nyár elején még a méhészkedés és méztermelés örömeit, esetleges bánatát értékeljük, már kezdődik a munka a méhészek és a méhek számára a következő év megalapozásához is.
Jól ismert, hogy a méhcsaládok fejlődése, kiterjedése többnyire júniusban tetőzik. Ahogy a méhek az időjárás és méhlegelő lehetőségeihez alkalmazkodnak, úgy kell a méhésznek is alkalmazkodva irányítani a családokat a biztonságos és egészséges méhtömeg megteremtésére. Amennyiben elérhető a hatalmasra duzzadt családok fenntartásához, szaporításához a helyi méhlegelő, könnyebb a dolgunk. Ellenkező esetben mérlegelhető a vándorlás. Akác után, kedvezőtlen esetben jelentős fogyást mutathat a mérleg, illetve a kevés tartalékot gyorsan felélik a családok. Tehát figyeljünk erre, mivel később nehezebb a sok gyűjtő méh elvesztése után visszaállítani a családok jó kondícióját, amely az összes betegség megelőzésének feltétele.
[caption id="attachment_122127" align="aligncenter" width="2560"]
Megrajzott méhcsalád. Érdemes ellenőrizni az anyák teljesítményét Fotó: Domján Levente[/caption]
Az anya a lelke mindennek
Nézzük át a főhordás után, hogy minden anya rendben petézik-e, illetve feljegyzéseinkből tudjuk, hogy milyen korúak. A megrajzott családokat külön ellenőrizzük, mindenhol sikeres volt-e a párzás, szükséges-e a méhész segítsége. Amennyiben saját anyanevelésből pótolható a veszteség, illetve a cserére kijelölt családoknál is megoldható az anyásítás, figyelmesen járjunk el.
Az anyásítást, elfogadást sok körülmény befolyásolja: biztosan anyátlan-e a család; van-e fiasítás, ha igen, milyen korú (pete, álca, báb); nincs-e párzatlan anya, esetleg már álanya; van-e hordás; milyen a család korösszetétele, hangulata stb. A fenti tényezőkből néhány biztonságosan kizárható, illetve a méhész által orvosolható.
Előfordulhat, hogy adott időben a saját tartalékcsaládokból vagy a rendelkezésre álló pároztató kaptárokból nem tudjuk kielégíteni az anyaszükségletünket. Ilyenkor forduljunk megbízható tenyésztőhöz, anyanevelőhöz. Az időben elvégzett anyásítás vagy a nem megfelelő teljesítményű, betegséget örökítő, esetleg már öreg méhanyák cseréje biztosan megtérülő „befektetés”. Ne halogassuk, mert a család látja kárát, és a következő méhlegelőt, hordást sem tudjuk majd kihasználni!
Ne felejtsük az Örösi Pál Zoltántól származó egyszerű számtant arra az esetre, ha a családra bízva történik a pótlás: az új méhanya kifejlődése: 16 nap; nászrepülés, párzás: + 7-14 nap; az új dolgozók kelése: + 21 nap; az új gyűjtőkorú méhekig: + 20 nap. Azaz eltelik kb. két hónap! Erre nem érdemes alapozni, hiszen az aktív, nyári periódus a mi éghajlatunkon nem túl hosszú, és a nyár második felétől már nem terjeszkedik a család.
[caption id="attachment_122128" align="aligncenter" width="2560"]
Fotó: Domján Levente[/caption]
Idős anyák cseréje
A méhanya elfogadtatásának Kovács László vanyarci méhtenyésztő által javasolt formája röviden:
1. Az öreg méhanya eltávolítása után azonnal, de lehetőleg fél órán belül helyezze be az új méhanyát fogadtatásra.
2. A fogadtatáshoz a kísérő méheket távolítsa el a zárkából. Ennek legegyszerűbb és legbiztonságosabb módja, ha egyik kezével méhészkalapba belenyúlva a zárka tartalmát belerázza, s az anyát visszasétáltatja a zárkába, miközben ezalatt a másik kezével karján összefogja a kalap száját.
3. A zárkát a fészekbe helyezze be két fias keret mézkoszorújához szorítva. Az anya szoktatása végett 3 napig tartsa zárva a kijáródugó nyílását.
4. A három nap elteltével állítsa kirágósra a zárkát és biztosítsa a méhcsalád teljes nyugalmát. Az anya elfogadásáig füstölés, szállítás, kaptárbontás stb. kerülendő!
5. A kirágóra állítást követően 4-5 nap elteltével ellenőrizze a fogadást. Amennyiben petét talál, nem szükséges az anya keresgélése. Viszont, ha az anyát megtalálja, de pete még nincs (hosszadalmas kibocsátáskor előfordulhat), akkor 2-3 nap elteltével ellenőrizzen újra.
Tudomásul kell vennünk, hogy amennyiben az öreg anyát eltávolítva a méhcsaláddal egy új anyát kívánunk elfogadtatni, az a méhek szempontjából nézve durva, erőszakos beavatkozás, amire nem minden esetben reagálnak nekünk tetsző módon. 100%-os eredménnyel bíró eljárás ezért nem létezik. A leghatékonyabb módszer, ha előre pincéztetett söpört rajhoz helyezzük be fogadásra a méhanyát. Ezen az úton nyert kölyökcsaládok pedig jó eredményességgel felhasználhatók egyesítés módszerével a törzscsaládok anyásításához. Ez a módszer viszont sokak számára nehézkes: felszerelések – rajládák, üres kaptárak, szabad keretek – hiánya, vagy épp a söpört raj méhszükséglete, illetve a végrehajtáshoz szükséges idő jelenthet akadályt.
Tehát tanulmányozzuk a szakirodalmat, kérjünk tanácsot tapasztaltabb méhésztársaktól is!
Atka elleni kezelés
Az anyásítandó családoknál hosszabb-rövidebb ideig megbomlik a fiasítás összetétele, például kikel a fedett rész, és csak pete, álca található néhány napig. Jó alkalom kínálkozik ekkor az atka elleni védekezésre! A kifejlett méheken tartózkodó atkák irtása sokkal eredményesebb, illetve a nyitott fiasításban is jobban támadható a Varroa destructor, mint a viasszal fedett báboknál. Használjuk ki védekezésre a rendelkezésre álló napokat (timol, hangyasav, de oxálsav is jó ilyen állapotban), a lehullott atkákat számoljuk meg többször is néhány nap elteltével a kezelések után, ha van higiénikus aljdeszka a család alatt.
![](https://hargitanepe.ro/wp-content/uploads/2021/06/IMG_20210501_183212-scaled.jpg)
![](https://hargitanepe.ro/wp-content/uploads/2021/06/IMG_20210501_160529-scaled.jpg)
Dr. Szalai Tamás (Biokultúra, 2009/3.)