A kor igényeinek megfelelően működik az óvoda
Négy csoportban hatvanhét gyermek tanul a csíkszenttamási óvodában. Az oktatás korszerű körülmények között zajlik. A hétköznapi kisebb-nagyobb gondokat leszámítva különösebb kihívások nem nehezítik a működését. A vezetőség és az oktatók célja, hogy minden gyermek jól érezze magát az intézményben.
A csíkszenttamási óvoda a 70-es években többnyire magánlakásokban működött. A gyermekek a jelenlegi polgármesteri hivatal (akkor Csíkszenttamás közigazgatásilag Karcfalvához tartozott), illetve az egykori tűzoltószertár épületében, a mai úgynevezett Baróti üzlet helyén tanultak. A jelenlegi emeletes óvodaépületet 1976-ban létesítették, de az óvodások csak 80-ban vehették birtokba – tudtuk meg Ádám Erika-Izabellától, a Bálint Vilmos Általános Iskola igazgatójától. Mint mondta, riportunk felkészüléséhez nagy segítségére volt Albert Matild nyugdíjas óvónő, aki 1975-től 2015-ig tanított a településen, 2005-ig az önálló intézményként működő óvoda vezetője is volt.
![László F. Csaba](/images/data/1695725988_csikszenttamas ovoda_lfcs (2).jpg)
– Amikor beköltöztek 80-ban az első óvodások, négy óvónő tanított. Kérdeztem Matild óvó nénit, meg tudná-e mondani, hogy akkor mekkora volt a gyermeklétszám. Mondta, igen, 130 gyermek volt akkor. Ez azt jelenti, hogy a mai létszámnak pont a duplája. Sajnos azóta is csökkenőben a létszám, amikor idekerültem, 90-100 körüli gyermek járt óvodába
– részletezte.
A ’76-ban épített óvodát a 2000-es évek végén kívül-belül felújították.
– Akkor lehetőségünk volt, és pályáztunk a Gyermekmosoly programban, és ezáltal rendkívül szép gyermekrajzok kerültek az óvodatermek belső falaira. A szülők is támogattak egy-egy jelképes összeggel. Boros Zsolt volt kollégánk nagyon-nagyon szépen fest, őt kértük meg, hogy szépítse a termeket. Nagyon szép rajzokat készített, a meszelések alkalmával is nagyon vigyázunk, hogy ne rongálódjanak
– mondta Ádám Erika-Izabella.
Az épület felújítása után az óvodaudvart is rendezték, korszerű játszóteret létesítettek a helyi önkormányzat támogatásával.
– Szép játszóterünk lett, amit nagyon nagy szeretettel és lelkesedéssel használnak a gyermekek. Amikor szép idő van, az óvó nénik igyekeznek minél több időt tölteni a szabadban a gyermekekkel. Ehhez elengedhetetlen a játszótér. Korábban fából készült játékelemek voltak, de sajnos azok hamar elkorhadnak, a mostani színes játékelemek biztonságosak, engedélyezve vannak, és nagyon-nagyon szeretik a gyermekek
– mutatott rá a tanintézet vezetője.
A 2023–2024-es tanévet négy csoportban hatvanhét gyermek kezdte el. A napközis csoportba huszonhat gyermek jár.
– Erre nagyon nagy igény van, viszont nincs annyira nagy, hogy két csoportot jóvá tudjanak hagyni. Ez kicsit meg is nehezíti az óvónők munkáját, tehát kevésbé tudnak differenciált foglalkozásokat tartani. A napközis csoportot 2013-ban indítottuk el. Nagyon nehéz volt az indulás, akkor tizenöt gyermeket kért a tanfelügyelőség, hogy elindulhasson a csoport, és emlékszem, hogy a tizenötödik az utolsó napon iratkozott be, és így tudtuk elindítani. Saját konyhánk nincs, a dánfalvi Vendégház cateringrendszerrel biztosítja az étkeztetést. Ez bevált, hála istennek, eddig panasz sem a szülők, sem a gyermekek részéről nem volt
– részletezte az igazgató. Mint mondta, a napköziben oktató pedagógusoknak nincs könnyű dolguk, hiszen nincs kisegítő személyzet, de a takarítónő a teendői mellett szívesen segít.
Míg régen csempekályhával fűtöttek, és a tüzelő beszerzése kihívást jelentett, addig mára ez a helyzet szépen megoldódott. Az óvodában jól működő központifűtés-rendszer van, és a tüzelőt akár egy-két évre előre is be tudják szerezni. Egyébként a hét éve épített fásszínt tavaly a vihar erősen megrongálta, mintegy 80 ezer lejes kár keletkezett. Így idén nagyon sokat költöttek a javításra, hogy legyen ahol a fát megfelelően tárolni. Ezt az összeget más fejlesztésre fordították volna, közölte az intézményvezető, aki szerint különösebb kihívások nem nehezítik az óvoda működését.
– Mindig azt szeretem, ha normális kerékvágásban haladunk előre. Tehát mindenki tudja, hogy mi a dolga, végezze azt, s a gyermek érezze jól magát az óvodában
– tette hozzá Ádám Erika-Izabella. Tőle tudjuk azt is, hogy a távolság miatt a városi óvodáknak nincs elszívó erejük, igyekeznek azonban a napköziben is elegendő helyet biztosítani, hogy ne vigyék el a környékbeli településekre a helyi gyermekeket.
A magyar kormány Kárpát-medencei óvodafejlesztési programjában mintegy 16 ezer lej értékű bútorzatot és didaktikai eszközöket kaptak. Jelenleg az Országos Helyreállítási Terv (PNRR) kedvezően elbírált pályázatából digitális eszközök beszerzése van folyamatban.